[Butlletí Oficial de Principat d'Andorra, Núm. 51, any 5, 28.9.1993, p. 887]

Llei qualificada de la nacionaliatat

Atès que el Consell General en la seva sessió dels dies 2 i 3 de setembre de 1993 ha approvat la següent:

Llei qualificada de la nacionaliatat

Exposició de motius

El Consell General, en la seva sessió del 31 de juliol de 1985, va adoptar la Poposta de Modificació del Codi de la Nacionalitat Andorrana de l'11 de març de 1977.
Recollint aqella proposta, les Delegacions Permanents dels Coprínceps van promulgar en data 7 de setembre de 1985 la corresponent Llei de Modificació del Codi de la Nacionalitat Andorrana.
L'applició pràctica dels nous preceptes introduits en aquella modificació han posat de manifest diferents llacunes que amb la present proposició de llei s'intenten resoldre:
D'altra banda, els criteris d'interpretació forumulats pels Delegats Permanents en el preàmbul de la Llei de 1985, assenyalaven ja en aquell moment que la posició del Consell General hauria d'evolucionar, fent-se ressò de situacions noves, atès l'interès comú, els sentiments profunds del país i la realitat des fets.
La realizació de diferents estudis demogràfics en el descurs dels darrers anys ha tornat a plantejar la necessitat acuitant d'establir un nou equalibri entre la comunitat andorrana i la no andorrana.
Es tracta d'una qüestió de cabdal importància per la defensa de la identitat nacional andorrana.
La moderna legislació andorrana des del decret del 17 de juny de 1939, addicionat pel del 26 de desembre de 1941, ha tingut sempre com a nord la preservació de la identitat nacional andorrana, substracte humà necessari a l'existència jurídica del país.
El canvi de les estructures demogràfiques, passant d'una situació estàtica durant segles a una forta immigració en els darrers decennis, ha dut com a conseqüència una desproporció entre la població nacional i la forània percebuda com un element que calia corregir per no comprometre les bases mateixes de l'Estat.
L'afirmació d'Andorra com a Estat en Dret Internacional, una vegada el poble s'ha donat la Constitució, s'assolirà millor si l'element humà de l'Estat, la població, és cada vegada més homogènia seguint progressivament la tendèncioa de fer coincidir la població de fet amb la població de dret.
En aquesta linia, la legislació ha anat ampliant-se progressivament i ata es proposa una obertura important donant el dret a la nacionalitat per naixement a Andorra, a la veganda que es pretén oferir-la a una part considerable de la població que es pot considerar integrada pel nombre d'anys de residència i l'època en què començaren a residir.
La tendència a fer dcoincidir la població de fet amb la de dret no juga solament en el sentit de l'adquisició de la ciutadania andorrana pels que neixen i viuen al país, sinó que, de manera simètrica, exigeix la pèrdua de la nacionalitat en cas contrari, i la prohibició de la doble nacionalitat. Normes, aquestes darreres, que han estat pr3esents, amb força, en la legislació andorrana, des del decret mencionat de l'any 1939 fins a l'actualitat. Correlativament a l'obertura per a l'adquisició, la present modificació reforça la prohibició de la doble nacionalitat imposant una obligació d'optar lliurement entre l'andorrana i les demés nacionalitats. Opció fàcil d'exercitar i que serà facilitada e ncara més en el futur quan Andorra pugui signar les convfencions adequades amb el països interessats.
La finalitat de la present modifcació s'inscriu en l'evolució del dret de la nacionalitat des de l'any 1939: fer que cada vegada la població real d'Andorra sigui composada de més andorrans per dret de sang i per naixement al pais que una sola classe o categoria d'andorrans que no siguin a la vegada nacionals d'un altre pais.

Article 1
Són andorrans els fills, legíms o no legítims, nascuts a Andorra, de pare o mare andorrans, o nascuts a l'estranger, si el pare o mare andorrans són nascuts a Andorra.

Ariticle 2
1.	Són andorrans els fills, legítims o no legítims, nascuts a Andorra, si almenys un dels progenitorsw és també nasdcut a Andorra, i a condició qwue tant els pares com els fills tinguin domicili i residéncia permanent al Principat.
2.	Els infants trobats i els nascuts a Andorra de pares desconeguts fins que s'estableixi llur filiació, tindran des d'aquest moment la cionalitat que els correspongui. La possessió d'estat durant divuit anys els donarà dret, en el cas en què la cionalitat que els correspongui no sigui l'andorrana, a conservar aques{*888}ta, sempre que renunciïn a la que els correspongui.

Article 3
Nigú no pot adqurir la cionalitat andorrana si, prèviament, no ha esblert el seu domicili i residència efectius al Principat, demostri haver perdut la residència del país d'origen i continuï residint a Andorra després d'adquirinda de forma efectiva almenys durant els anys que es fixen en l'article 20.

Article 4
1.	Pot esdevnir andorrà el menor de 14 anys adoptat amb adopció plena sempre que la llei del país d'origen permeti la pèrdua de nacionalitat per adopció i que l'adopció hagi estat feta segons la llei andorrana o, si ho és d'acord amb una llei estrangera, que no sigui en frau de la llei andorrana ni attempti a l'ordre públic intern i sempre que es compleixin simultàniament les tres condicions següents:
-	Que l'adoptat resti sotmès a la pàtria potestat de l'adoptant fins a la majoria d'edat.
-	Que el procés d'adopció hagi eswtat acabat abans que el menor hagi arribat a l'edat de 14 anys.
-	Que es provi la pèrdua de la nacionalitat anterior.
2.	Per derogacó de l'article 4.1., en el cas que l'adoptant hagi nascut a l'estranger de pare o mare andorrans, nascuts a Andorra, l'adoptat no pot adquirir la nacionalitat andorrana en el moment de l'adopció, sinó que r3esta sotmès a lesw disposicions de l'article 5.

Article 5
Pot esdevenir andorrà el fill nascent a l'estranger, de pare o mare andorrans, nascuts també a l'estranger, si estableix i dconserva el seu domicili i la seva residència efectiva al Principat, prova haver persut la o les nacionalitats que ostenta i declara la seva voluntat d'adquirir la nacionalitat andorrana per declaració escrita personal adreçada al Govern.

Article 6
Pot esdevenir andorrana la personna estrangera que contregui matrimoni amb una persona andorrana, si acredita tenir domicili i residència efecteiva al Principat, ininterrompudament durant els tres anys anteriors o posteriorws a la celebració del matrimoni, prova haver perdut la o les nacionalitats que oste3nta, declara la seva voluntat d'adquisició de la nacionalitat andorrana i prova la seva integració a Andorrra.

Article 7
1.	Els fills d'una persona estrangera esdevinguda andorrana per raó de matrimoni, i que no siguin fruit d'aqueswt matrimoni, no podran adquirir la nacionalitat andorrana.
2.	En cas de nul.litat del vincle matrimonial i de dissolució per causa diferent de la mort, el cònjuge que hangés adquirit la nacionalitat andorrana en vrtut de l'article 6 perd la nacionalitat andorrana des de la data d'efectivitat de la resolució judicial. Això no obstant, per als casos de dissolució del vincle per causa diferent a la mort, sempre que s'hagués posseit la nacionalitat durant més de set anys, es conservarà, salvada voluntat expressada en contra.

Article 8
1.	Les persones nascudes a Andorra, filles de pare i mare estrangers, podran adquirir la nacionalitat andorran a condició que el pare o la mare tinguin residència i domicili efectius i exclusius a Andorra durant un període ininterromput de vint anys, com a minim, i que ells mateixos hi tinguin residència i domicili efecetius i exclusius, i provin la pèrdua de la o de les altres nacionalitats que ostentin.l
Si en el moment de manifestar la seva vfoluntat d'adquirir la nacionalitat andorrana són menores de setze anys i han estat representats pe3r exercir tal opció, hauran de fer, en el moment d'arribar als divuit anys, una declaració personal expressa i escrita adreçada al Govern confirmant la decisió d'adquirir la nacionalitat adorrana que en la seva representació els pares o tutors varent prendre en nom d'ells. L'absència de ta declaració comportarà la pèrdua de la nacionalitat andorrana.
2.	Els consortsw de les persones a les quals sigui aplicable el present article podran esdevir adorrans al mateix temps que els nascuts a Andorra si en el momenjt en què es faci efectiva l'adquisició de lanacionalitat han transcorregut tres anys des de la celebració del matrimoni, i són residents a Andorra des de tres anys almenys. En aquest cas faran l'expedient previst en l'article 25 que serà presentat conjuntament amb el del consort nat a Andorra.
Si en el moment de l'adquisició de la nacionalitat per part de nat a Andorra, el seu consort no compleix les condicions de temps de residència i de matrimoni esmmentades per alquirir la nacionalitat andorrana, es podrà acollir a alló previst en l'article 6.

Article 9
Pot esdevenir andorrana per naturalització donada discrecionalment pel Govern, la persona que acredita tenir domicili i residència efectius, ininterromputs i exclusius al Principat des d'abans de l'1 de gener de 1960, que ho demana, prova la seva integració a Andorra i perd la o les altres nacionalitats que ost4enta.
El Govern elaborarà un reglament que fixarà les condicions que han de reunir els candidats a la naturalizació que, tot i aplicant els criteris generals previstos en l'apartat anterior, precisarà les condicions que tindrà en compte en la presa de decisions, respectant, peró, els principis d'igualtat i equitat, i evitant l'arbitrarietat.

Article 10
Les persones esdevingudes andorranes en virtut de les disposicions dels articles 4, 5, 6, 8, 9 i 11 adquiriran els drets politics d'acord amb les disposicions comunes en la matèria.

Article 11
El menor d'edat, solter, fill d'una persona que hagi adquirit la nacionalitat andorrana, esdevé andorrà de ple dret, salvat el previst en l'article 7, sempre que estigui sotmès a la pàtria potestat del progenitor i que tingui residència des d'almenys el mateix temps que el progenitor en raó del qual obté la nacionalitat, i provi haver perdut la o les nacionalitats que ostenta.
El seu expedient haurà d'ésser tramitat conjuntament amb el del seu progenitor.

Article 12
Són andorrans, mentre conservin les funcioins i e3ls oficis res[pectius: {*889}
a)	D'acord amb l'article 48 de la Constitució, els representantsw personals dels Comprínceps a Andorra.
b)	D'acord amb la Disposició Transitòria Segona de la Constitució, les persones designades Magistrats del Tribunal Constitucional que no siguin andorrans.
c)	D'acord amb l'article 11.3 de la Constitució, els clergues amb ofici eclesiàstic a les parròquies del Principat
La nacionalitat adquirida en virtut d'aquest article no és transmisible per matrimoni i filladció, i no dóna accés als drets politics.

Article 13
El Consell General, per majoria de 2/3, podrà conferir el títol d'Andorrà d'Honor a les persones estrangers que en consideri mereixedores, pels seus mèrits i actes envers el Principat.

Article 14
Tota persona que ostenti la nacionalitat andorrana pot renunciar a la mateixa voluntàriament, sempre que provi tenir una altra nacionalitat en el moment en què vol perdre-la i la renúncia no comportí frau a la llei andorrana. La renúncia s'haurà de presentar al Govern el qual verificarà el compliment de les dues condictions esmetades. Si el frau a la llei es descobrís i es posés de manifest després d'haver-se fet efectiva la pèrdua, aquesta no tindrà efectivitat.

Article 15
Qualsevol perswona de nacionalitat andorrana perd aquesta nacionalitat, si adquireix una nacionalitat estrangera, des de la data d'aquesta adquisició.

Article 16
Es ncas de matrimoni amb una persona estrangera, el cònjuge andorrà no perdrà la nacionalitat andorrana, si el matrimoni no li fa adquirir la nacionalitat de l'altre cònjuge en virtut de la llei nacional d'aquest, o si no en té una altra en el sentit de l'araticle 14.

Article 17
Perd la nacionalitat andorrana el menor d'edat que esdevé sotmès a la pàtria potestat exclusiva d'un estranger, per causa d'adopció o de legitimació.

Article 18
Perd la nacionalitat andorrana la persona que s'enrola vountàriament a un exercít d'un estat estranger o que essent enrolat de força no exerciti, encara que no prosperin, els recursos que la lei del dit estat estranger li ofereix per eximir-se de l'enrolament.

Article 19
Perd la nacionalitat andorrana la persona que exerceix un càrrec electiu o politic en un país estranger, sense haver obtingut prèviament l'autorizació del Govern.

Article 20
Perd la nacionalitat andorrana el qui havent-la adquirit en virtut dels articleds 5 en totes les redaccions del Codi de la Naciuonalitat Andorrana dels anys 1977 i 1985 i els articles 5, 8, 9 i 11 de la present llei, no conservi ni hagi conservat el domiciloi i la residència efectives, ininterrompudes i exclusives al Principat durant almenys deu anys, des del moment de l'adquisició, conforme en l'article 3.

Article 21
El qui per adquirir, conservar, recuperar o veure's reconeguda la nacionalitat andorrana, hanguès fet falses declaracions, inclosa l'omissió voluntària de fer conèixer les situacions juridiques o fàctiques que li haguessin impedit d'adquirir, conservar, recuperar o veure's reconeguda la nacionalitat, perdrà la nacionalitat andorrana des del moment en què el Govern constati la falsa declaració o l'omissió, salvats els drets de tercers, sense perjudici d'incórrer en el delicte tipificat en l'article 148 del Code Penal.

Article 22
1.	La nacionalitat andorrana ès excloent de qualsevol altra, no admetent-se la doble o múltiple nacionalitat.
2.7	Ningú no podrà eswdevenir andorrà si no perd la o les nacionalitats que tingui en el momenht de l'adquisició o del reconeixement de la nacionalitat andorrana en els termes de la present llei.
3.	Tot andorrà ja sigui d'origen, ja sigui per adquisció, que obtingui una altra nacionalitat per haver-la demanat o per haver-la acceptat sense demanda prèvia, perd en el mateix moment de l'obtenció d'aquella la nacionalitat andorrana.
4.	Tota persona que en mèrits de les successives disposicions legals en vigor en cada moment des de l'11  de març de 1977, hagin adquirit o readquirit la nacionalitat andorrana o els hagi estat reconeguda, i que segueixin ostentant altra o altres nacionalitats, hauran de provar haver perdut aquesta o aquestes. A tal efecte, dispoaran d'un termini de cinc anys a comptar de l'entrada en vigor de la present lloei per prendre les disposicions que calguin, i en l'any següent al cinquè, és a dir, dintre del sisè any a comptar de la data de publicació de la llei, hauran d'haver provat la pèrdua efectiva.
5.	Passat el termini sense que els interessats hagin provat la pérdua es considerarà que han efectuat una opció negativa de la nacionalitat andorrana i seran, automàticament i sense necessitat de cap acate administratiu ni jurisdiccional, desposseits de la nacionalitat andorrana.
6.	Els efectes de la pèrdua de la nacionalitat seran constats pel Govern en l'expedient personal de cada interessat en el Registre de Nacionalitat, en el de Passaports i en el Cens Nacional. El Govern comunicarà aquesta constatació als Comuns els quals suprimiran els injteressats de les llistes electorals a comptar del moment de la notificació, tot i prenent nota de la notificaió en els registres comunals i en el cens comunal.
Els interessats hauran de retornar el passaport andorrà de manera immediata, devent ésser aquest arequisat, per ésser tornat al Govern, per tot agent de l'autoritat que tingui constànfcia de la pèrdua de nacionalitat.
S'ecomana al Govern l'eboració d'un reglament que preciswi el procediment pràctic per donar compliment a allò previst en el present apartat.

Article 23
Poden recuperar la nacionalitat andorrana:
a)	Les persones que l'hagin perdut per raó de matrimoni amb persona estrangera.
b)	Els menors d'edat que hagin perdut la nacionalitat andorrana tal com està previswt en l'araticle 17, dis l'any següent a la seva majoria d'edat. {*890}

Article 24
La recuperació de la nacionalitat andorrana no comporta electes retroactius i la nacionalitat recuperada no podrà ésser invocada en perjudici de tercers per obligacions contretes durant la possessió de la nacionalitat estrangers.

Article 25
Per a l'adquisició de la nacionalitat andorrana en virut dels articleds 4, 5, 6, 8, 9 i 11 i, per obtenir el reconeixement de la nacionalitat en virtut dels articles 1 i 2 en els casos previstos en l'article 29, i recuperar-la en els casos de l'article 23, serà necissari formular un expedient sotmèsw al Govern comprensiu dels extrems que el diran en els articles següents.
Quan sigui favorable la resolució definitava de l'expedient per part del Govern, contindrà la fórmula següent:
"Resolent favorablement l'expedient de l'adquisició / reconeixement / readquisció de la nacionalitat andorrana, es declara que l'interessat adquirirà la nacionalitat andorrana si en un termini d'un any a comptar de la data de la notificaió, aporta, a satisfacció del Govern, la prova d'haver perdut la o les nacionalitats que ostenta fins ara i declara, baix jurament, per escrit adreçat al mateix Govern, no haver fet cap acate destinat a buidar de contingut la pèrdua".
Cas que la provfa i declaració rebudes pel Govern siguin jutjades suficients, el Govern, per decret que tindrà la consideració d'acate administraatiu als efectes de control juridiccional, atogarà la nacionalitat amb efectes a comptar des del dia en què es va produir la pèrdua de la nacionalitat anterior, o la darrera pèrdua de les eventuals múltiples nacionalitats perdudes. En el cas contrari, passat el termini d'un any, quedarà caducada la resolució favorable.

Article 26
L'expedient a adreçar al Govern serà en dos exemplars i comprendrà:
1.	En tots els casos:
a)	Partida de naixement del sol.licitant.
b)	Partida de naixement del pare i de la mare o ascenderits del sol.licitant.
c)	Certificats de residencia consignant la data des de la qual el sol.licitant resideix al Principat, lliurat pels Comuns i pel Servei d'Immigració, en el seu cas.
d)	Certificat de pèrdua del domicili i residència anteriors.
e)	Certificat d'antecedents penals andorrà, del país la nacionalitat del qual s'ostenta i dels països de residència.
f)	Certificat escolar des centres docents andorrans especificant els anys que ha estat inscrit i ha cddursat estudis a Andorra.
g)	Declaració escrita i signada en un full apart, adreçada al Govern, en la qual el sol.licitant manifesti la seva vfoluntat d'adquirir la nacionalitat andorrana, declari la voluntat de defensar el bon ordre i benestar i independència d'Andorra, es comprometi a complir fidelment el seu sistema constitucional, les seves lleis, usos i costums, i els seus deures de ciutadà andorrà.
2.	En el cas de l'article 4, la documentació acreditativa de la nacionalitat del cònjuge i certificat d'estar civil recollint el matrimoni en virtut del qual es demana l'adquisició.

Article 27
Una vegada rebut pel Govern l'expedient serà instruït pels serveis adscrits al Cap de Govern els quals demanaran al Servei d'Immigració un report sobre la situació del peticionari en matèria de domicili i residència efectius a Andorra. Per a les necessitats de l'enquesta es tramitarà al Servei d'Immigració una còpia dels certificats aportats pel peticionari, previstos en els punts 1c), 1d) i 1f), de l'article 26, i d'altres eventuals relacionats amb el domicili i la residència, amb exclusió de tot altre document que figuri en l'expedient.

Article 28
Acabada la instrucció de l'expedient serà resolt pel Govern per decret, que haurà d'esser motivat en cas de refús.
Contra la decisió del Govern hi cabran els recursos administratius prev istos pel Code de Admministració.

Article 29
En els casos dels nascuts a Andorra, fills de pare o mare andorrà, previstos en l'article 1, i els nascuts a Andorra amb almenys un progenitor andorrà, previstos en l'article 2.1, no caldrà formular un expedient.
En els demés casos previstos en els articles 1 i 2.2 caldrà formular un expedient simplificat com es dirà en l'araticle següent.

Article 30
L'expedient a qué es refereix l'article anterior contindrà la petició, la partida de naixement del sol.licitant i els documents que acreditin la conservació de la nacionalitat andorrana per part del progenitor que l'ostenti.
Serà donat a l'expedient el mateix tractament previst en l'article 27.

Article 31
En matèria de nacionalitat, l'opció del menor d'edat s'exercirà de la forma següent:
-	Abans dels 16 anys, per mitja del representant legal del menor d'edad.
-	Entre els 16 i els 18 anys, el menor d'edat exercirà personalment la seva opció amb l'autorizació del seu representant legal.

Article 32
Els fills nascuts accidentalment a l'estranger i que si haguessin nascut a Andorra serien andorrans, s'assimilen als fills nascuts a Andorra, sempre que la mare tingués en el moment del naixement residència i domicili efectius a Andorra.
Només podrà ésser invocat el present article per fer valer les previsions del mateix, durant els 180 dies naturals a partir del naixement, per les persones que neixin a partir de la publicació de la present llei i durant un any a partir de la data de publicació de la present llei pels nascuts d'ençà de l'1 de gener de 1975.
Passats aquests terminis no podran adquirir ni demanar el reconeixement de la nacionalitat andorrana en mèrits del que es preveu en el present article, però po{*891}dran demanar l'adquisició o el reconeixement en el cas de tenir-hi dret en virtut d'altres disposicions de la present llei.

Article 33
La suficiència de la integració a Andorra, exigda en els araticles 6, 8 i 9, serà apareciada pels serveis de l"Administració Central que fixarà el Govern, d'accord amb el reglament que el mateix Gtovern elaborarà i publicarà.

Article 34
El reglament preveurà els mecanismes necessaris per a la constitació de l'existència o de l'absència de suficient integració, de manera que aque3sts siguin el mès objectgius i tecnifiatsw possibles, impossibiliatin el quebrantament del principi d'igualitat, tot i evitant prendre en compte cap element discriminatori basat en el sexce, la raça, la religió, les opinions, la nacionalitat i la situació econòmica del peticionari, però prenent en compte el coneixement de la llengua catala i de les instiucions andorranes com a element essencial.
Mentre que no s';hagi publicat el reglament que pel present article s'encomana al Govern, continuarà decidint, amb una resposta simplement positiva o negativa sense apreciació de grau, l'actual Comissió de la Nacionalitat, tot i aplicant els principis suara esmentats.

Article 35
Els documents amb què els peticionaris fonamentin el seu expedient, així com els informes i documents que el Govern obtingui del Servei d'Immigració, en aplicació dels articles 26 i 27, i de la Comisió de la Nacionalitat, en aplicació dels articles 33 i 34, tindran el caràcter de confidencials. Solament podran ésser communicats al propi peticionari o a tercers que tinguin interès jurídid per impugnar la petició ella mateixa, la resolució recaiguda o en general l'estatut nacional del peticionari.

Article 36
Seran publicades en el Butlletí Oficial del Principat d'Andorra:
a)	Lers resolucions definitives del Govern que reconeguin la nacionalitat andorrana o que estableixin el dret a adquirir-la.
b)	Els decrets del Govern reconeixent o attribuint la nacionalitat andorrana a les persones que havent obtingut una resolució definitiva de les contemplades en l'apartat anterior del present article, han provat haver complert el que disposa sobre la pèrdua de la o de les nacionalitats anteriors en l'article 22.
c)	Els decrets del Govern constatant o pronunciant la pèrdua de la nacionalitat andorrana.

Article 37
Ultra lesw accions civils que pertanyin a tercers a fer valer davant les jurisdiccions competents, tota persona que tingui interès jurídic podrà recórrer els acates publicats en el Butlletí Oficial del Principat d'Andorra en virtut de l'article anterior en el termini de tretze dies hàbils a comptar des de la seva publicació.
Els redcurs, que haurà d'ésser motivat en fet i dret, serà de reposició davant del Govern i contra la resolució recaiguda podrà recórrer davant de la jurisdicció administrataiva i fiscal o davant de la jurisicció que en tot moment sigui competent per apreciar la legalitat dels acates administratius del Govern. Les resolucions de Justícia recaiguda seran publicades en el Butlletí Oficial del Principat d'Andorra.

Disposicions finals

Primera
Les persones a qui esw refereix l'article 8.1 es podran beneficiar d'un passaport addorrà provisional fins el moment en què, complides les previsions que es fixen en dit article, adquireixin la nacionalitat andorrana, o fins que optin per una altra nacionalitat.
La primera pàgina, després del número, portarà la meció "passaport provisional". L'esment de la rúbrica "nacionalitat" no implica cap dret adquirit respecte a la futura sol.licitud de nacionalitat andorrana.
Per obtenir el passaport provisional s'haurà d'adreçar una súplica al Govern demostrant, amb els documents administratius pertinents la data en la qual, en principi, el seu pare o la seva mare tindran vint anys de domicili o residència efectius al Principat, i acompanyat dels documents previstos en els apartats a), b), c), f) i g) de l'article 26 de la present llei.
En tot cas, la data de validesa del passaport lliurat a aquestes persones no excedirà de tres mesos a comptar de la data en què el pare o loa mare del sol.licitant portin vint anys de domicili i residència efectius al Principat. Des d'aquest moment no es podrà continuar guadint del passaport andorrà, si no és en mèrits d'atribució de la nacionalitat andorrana, segonhs el que es preveu en l'article 8 i desprès d'haver seguit el procediment fixat en aquesta llei.
Quan l'interessat i els seus progenitors interrompin la residència a Andorra, traslladant-la a l'exterior, hauran de retornar el passaport provisional. Igualment, l'hauran de retornar si adquir3eixen una documentació d'identiat o títols de viatge dels països d'on són nacionals els pares o de països tercers.

Segona
La present Llei Qualificada de la Nacionalitat entrarà	en vigor quan sigui publicada en el Butlletí Oficial del Principat d'Andorra, una vegada complertes les previsions del l'article 63 de la Constitució.

Tercera
Queden derogades totes les disposicions anteriorsw contràries a la present llei.

Casa de la Vall, 3 de setembre de 1993

Jordi Farràs Forné
Síndic General

Nosaltres els Coprinceps la sancionem i promulguem i n'ordenem la publicació en el Butlletí Oficial del Principat d'Andorra.

Joan Martí Alanís
Bisbe d'Urgell
Copríncep d'Andorra
[Butlletí Oficial de Principat d'Andorra, Núm. 6, any 7, 25.1.1995, p. 107]

Llei de modificació de la llei qualificada de la nacionalitat

Atès que el Consell General en la seva sessió del dia 21 de desembrfe de 1994 ha appprovat la següent:

Llei de modificació de la llei qualificada de la nacionalitat

Exposició de motius

En la tramitació dels expedients prevista a l'article 25 de la Llei qualificada de la nacionalitat, s'ha constatat la dificultat perquè els sol.licitants de la nacionalitat andorrana puguin aportar en el termini d'un any la prova d'haver perdut, a satisfacció del Govern, la nacionalitat o loes nacionalitats que ostentaven.
Amb la finalitat d'ampliar el periode perquè es puguin dur a terme les gestions administravives necessàres, es considera convenient modificar el termini establert a l'article 25 de la Llei qualificada de la nacionalitat per efectuar aquests tràmits.
Per aquest motiu, el Govern, en la sessió del dia 23 de novembre de 1994, ha accordat presentar a la consideració del Consell General, la següent Llei.

Article únic
Els paràgrafs segon i tercer de l'article 25 de la Llei qualificada de la nacionalitat, de data 3 de setembre de 1993, queden redactats com segeix:
"Quan sigui favorable la resolució definitiva de l'expedient per part del Govern, contindrà la fórmula següent:
"Resolent favorablement l'expedient de l'adquisició / reconeixent / readquisició de la nacionalitat andorrana, es declara que l'interessat adquirirà la nacionalitat andorrana si en un termini de tres anys a comptar de la data de la {*108} notificaió, aporta, a satisfacció del Govern, la prova d'haver perdut la o les nacionalitats que ostenta fins ara i declara, baix jurfament, per escrit adreçat al mateix Govern, no haver fet cap acate destinat a buidar de contingut la pèrdua".
Cas que la prova i declaració rebudes pel Govern siguin jutjades suficients, el Govern, per decret que tindrà la consideració d'acate administratiu als efectes de control jurisdiccional, atorgarà la nacionalitat amb efectes a comptar des del dia en què es va produir la pèrdua de la nacionalitat anterior, o la darrera pèrdua de les eventuals múltiples nacionalitats perdudes. En el cas contgrari, passat el termini de tres anys, quedarà caducada la resolució favorable".

Disposició final

Aquesta Llei entrarà en vigor el mateix dia de la seva publicació en el Butlletí Oficial del Principat d'Andorra.

Casa de la Vall, 21 de desembre de 1994

Josep Dalleres Codina
Síndic General

Nosaltres els Coprinceps la sancionem i promulguem i nordenem la publicació en el Butlettí Oficial del Principat d'Andorra.

François Mitterrand	Joan Martí Alanis
President de la República Francesa	Bisbe d'Urgell
Coprincip d'Andorra	Coprincep d'Andorra